![](http://95.216.156.194/sites/default/files/public/styles/article_top_image/public/field/image/istock-1386046702.jpg?itok=mQiCklKa)
Finansloven for 2024 giver varsler om fremtidens økonomiske kampe
Den netop vedtagne finanslov giver en lille skattelettelse i 2024 og 2025 til købere af elbiler. Det er ikke noget, der ændrer fundamentalt for hverken elbilskøbere eller de offentlige finanser. Et større opgør med registreringsafgiften lader vente på sig – selvom der er gode grunde til at tage sådan et.
I november landede regeringen en finanslovsaftale, som den kaldte ”historisk” pga. bredden af aftalen. Hele 11 partier nåede til enighed. Der er til gengæld ikke meget på indholdssiden i finansloven, som har et tilsvarende historisk format. Men der er dog ét tiltag, der i et historisk perspektiv bliver interessant at kigge tilbage på. Det drejer sig om elbiler.
I Finansloven er der nemlig afsat midler til, at elbilernes bundfradrag i registreringsafgiften ikke falder i 2024 og 2025. Der er afsat 50 mio. i 2024 og 150 mio. i 2025 til at holde bundfradraget på dets nuværende niveau, så elbiler betaler mindre i registreringsafgift end benzin- og dieselbiler. Som det ser ud nu, vil bundfradraget igen falde fra 2026.
Der kan være gode, grønne grunde til at have en lavere registreringsafgift for elbiler end fossilt drevne biler. Det skader klimaet mindre at køre i elbil, og jo hurtigere bilparken bliver udskiftet med elbiler, jo færre CO2-udledninger kommer der fra transport i Danmark. Billige elbiler er ikke det billigste klimaværktøj i værktøjskassen, men det trækker trods alt i den rigtige retning.
Men den grønne omstilling af bilparken giver også en potentiel udfordring. For afgifter på fossile biler i form af registreringsafgift og afgifter på benzin og diesel skæpper godt i de offentlige kasser. Indtægter fra registreringsafgiften udgjorde 1 pct. af de samlede offentlige indtægter fra skatter og afgifter i 2022. Benzin- og dieselafgifter gav yderligere halvanden procent. Til sammen gav det godt 25 mia. kr. i statskassen i 2022.
I takt med at flere og flere biler bliver elektriske, kan det offentlige altså komme til at mangle en betydelig indtægtskilde, hvis man ikke er villig til at beskatte køb og kørsel i elbiler i samme udstrækning, som man gør med fossilbiler i dag.
Ud fra et økonomisk synspunkt er der gode argumenter for at beskatte kørsel i alle slags biler, da kørsel giver gener for andre i form af bl.a. trængsel, støj og uheld. Og kørsel i fossile biler giver desuden partikelforurening og skader klimaet. Men der er faktisk ikke et rigtig godt økonomisk eller klimamæssigt argument for at beskatte køb af biler – hverken af den fossile eller den elektriske slags.
Den nuværende beskatning med høj indkøbspris medfører færre bilkøb og dermed en ældre bilpark end nødvendigt. Samtidig giver fraværet af kørselsafgifter bilisterne for lidt incitament til at lade bilen stå, især på de tidspunkter og steder, hvor trængslen og effekterne fra støj, forurening og uheld påvirker andre borgere meget.
Så når debatten om elbilbeskatningen kommer op næste gang, vil det være en god mulighed for at tage stilling til, hvordan en bedre, permanent løsning kunne se ud. En permanent løsning, hvor man i højere grad beskatter kørsel frem for køb af biler, vil være samfundsøkonomisk fordelagtig.
Også bilbranchen vil være godt tjent med en langsigtet løsning, for salget af biler reagerer kraftigt på ændringer – eller enhver form for usikkerhed om ændringer – i afgifterne.
Debatindlægget er bragt i Finans den 18. december 2023.